הנאשם הגיע לחצר השכן כדי לבקש שקט. השכן הכה אותו והוא בתגובה זרק עליו אמוט ברזל. לשכן נגרם חתך במצח. בית המשפט קבע שהנאשם חש מאוים לנוכח ממדי גופו של השכן: ״מרים משקולות בחדר כושר״
השופט פאול שטרק זיכה לאחרונה אדם שהואשם בתקיפה הגורמת חבלה של ממש. התקרית התרחשה ביוני 2020 אז הגיע הנאשם לחצר שכנו כדי לבקש שיהיה בשקט שכן ילדיו מנסים לישון. השופט קבע כי הנאשם אמנם זרק מוט ברזל על המתלונן אך כי קדמה לזריקה תקיפה של השכן וכי הנאשם פעל מתוך הגנה עצמית.
הנאשם גר בסמיכות למתלונן. לפי כתב האישום, לפני כשנתיים בליל שבת בשעה עשר וחצי בלילה ניגש הנאשם לחצר ביתו של המתלונן, שישב עם אשתו וילדיו בחצר, וביקש ממנו שיהיה בשקט. המתלונן בתגובה דחף את הנאשם וזה הכה בו באמצעות מוט ברזל בראשו. בעקבות המעשה נגרם למתלונן חתך באורך 2.5 סנטימטר במצח והוא נזקק לטיפול רפואי.
המתלונן עובד כפקח בשיטור העירוני. הוא סיפר שבאותו ערב שמע קול הקורא לילדיו להיכנס לבית. הוא ניגש לשער לחצר והנאשם עם מבט מאיים קרא לו ״בוא״. המתלונן ציין כי ניגש אליו והדף אותו מחוץ לחצר כשלפתע הרגיש מכה בראש והתמלא בדם. לדבריו, בעקבות המכה התעלף ונפל במדרגות שהיו מאחוריו. עוד הוא ציין כי בעקבות הפגיעה נותר עם צלקת.
הנאשם טען כי במהלך אותה תקופה התלונן פעמיים נגד השכן עקב רעש מחצרו המפריע לשינת ילדיו. לדבריו, בכל פעם שהגיעה משטרה כלום לא נעשה.
הוא סיפר שבזמן האירוע הגיע לשער חצר המתלונן, אך לא נכנס. כשביקש לשוחח עם שכנו האחרון צעק עליו ואז ניגש ונתן לו אגרוף בפנים תוך שדחף אותו אחורה. בתגובה הוא תפס חפץ שהיה במקום וזרק אותו על המתלונן, בלי לכוון.
הנאשם הציג תמונה עם החבלות שנגרמו לו מתחת לעיניו.
המתלונן הפך לתוקף
השופט פאול שטרק מבית משפט השלום בירושלים העדיף את גרסת הנאשם. הוא ציין שהמתלונן בעדותו במשטרה ובבית המשפט הודה שהיה הראשון שהשתמש בכח באירוע אך הכחיש שהכה באגרוף את הנאשם. השופט כתב כי אין לקבל את הכחשתו לנוכח התמונה עם הסימנים תחת עיניו של הנאשם.
בנוסף, עדות המתלונן מעלה תהיות שונות, ובין היתר הוכח כי לא היו מאחוריו מדרגות.
השופט הבהיר שאדם לא נושא באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי כדי להדוף תקיפה שנשקפה ממנה סכנה מוחשית של פגיעה בחייו, בחירותו, בגופו או ברכושו.
עוד הוא כתב כי כשהמתלונן נקט במעשה פיזי אלים הוא הפך לתוקף והסלים את המצב. השופט קבע שתגובת הנאשם הייתה מידתית שכן מבחינה גופנית המתלונן היה יותר גדול ובעל הכשרה מקצועית כאיש שיטור קהילתי. לעומתו, הנאשם הוא גבר בעל מבנה גוף בינוני.
בהינתן העובדה שהמתלונן הגיע לשער עצבני (על פי עדות אחד השכנים) לנאשם לא היה ביטחון כי הוא יסתפק במכה או בהדיפה. בנוסף, בסרטון מזירת האירוע תועדו דברי המתלונן שלפיהם אם היה תופס את הנאשם היה הורג אותו.
בנסיבות אלה קבע השופט כי הנאשם הצליח לעורר ספק סביר לטובתו כי פעל ב״הגנה עצמית״ וזיכה אותו. למעלה מהצורך כתב השופט כי יש מקום לזיכוי גם לנוכח אכיפה בררנית שכן נגד השכן לא הוגש כתב אישום אף שהוא זה שתקף ראשון.
- ב״כ המאשימה: עו"ד מתביעות ירושלים
- ב״כ הנאשם: עו"ד אופיר כהן
עו"ד ניר ליסטר
עוסק/ת ב-
פלילי
** הכותב/ת לא ייצג/ה בתיק.
המידע המוצג במאמר זה הוא מידע כללי בלבד, ואין בו כדי להוות ייעוץ ו/ או חוות דעת משפטית. המחבר/ת ו/או המערכת אינם נושאים באחריות כלשהי כלפי הקוראים, ואלה נדרשים לקבל עצה מקצועית לפני כל פעולה המסתמכת על הדברים האמורים.
פרסומת - תוכן מקודם
פסקדין הוא אתר תוכן משפטי ופלטפורמה המספקת שירותי שיווק דיגיטלי למשרדי עורכי דין,
בהכנת הכתבה לקח חלק צוות העורכים של פסקדין.